Päivä ilman naista olisi myös päivä ilman olutta, hyvää kahvia ja wifiä. Hiuksesi olisivat sekaisin ja joutuisit käsittelemään märkiä vaippoja. Ilman naisia elämä olisi vähemmän mukavaa, vähemmän kehittynyttä ja varmasti vähemmän hauskaa. Tässä on 10 asiaa, joita ei olisi olemassa ilman naisia.
Tukaj je 10 stvari, ki jih brez žensk ne bi bilo!
Olut
Preprosto ljubite hladno pivo na vroč dan? Čeprav so morda moški res ciljna demografska skupina z večino oglasov za to pijačo, se lahko za sam obstoj zahvalimo prav ženskam. Po raziskavah zgodovinarke Jane Peyton najstarejši dokaz piva v Veliki Britaniji sega tisočletja nazaj, ko so ženske pivo delale doma in tako ‘ustanovile’ prve pivovarne.
![Olut](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-41.gif)
Wi-Fi
Preden se spet pritožite, da je vaš Wi-Fi počasen, pomislite na desetletja inovacij, ki so bila vložena v to, da je danes tako hiter, kot je. A ne bi ga bilo brez igralke Hedy Lamarr, ki se je Hollywooda naveličala in se je raje posvetila znanstvenim eksperimentom. Da bi pomagala zaveznikom v drugi svetovni vojni, je ameriški mornarici predstavila patent za radijski sprejemnik s širokim spektrom, kar danes velja za predhodnika Wi-Fi-ja.
![Wi-Fi](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-5.gif)
Krtača
Čeprav ne vemo, čigav izum je zares krtača ali glavnik, vemo, kdo jo je prvi patentiral leta 1898. In to je bila ženska, temnopolta Lyda Newman. Je pionirka uporabe sintetičnih ščetin.
![Krtača](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-61.gif)
Monopolit
Priljubljeno namizno igro je izumila ženska, moškemu pa so bile pripisane zasluge. Elizabeth “Lizzie” Magie je svojo prvo različico patentirala leta 1903, 30 let pozneje pa je Charles Darrow Maggiejevi ‘ukradel’ idejo in igro predelal v skoraj takšno, kot jo poznamo danes. Leta 1935 jo je prodal podjetju Parker Brothers.
![Monopolit](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-7.gif)
Jutranja kava
Naslednjič, ko si boste pripravili kavo s svežim filtrom, nazdravite Melitti Bentz. Zahvaljujoč izumu nemške gospodinje, patentiranim leta 1908, lahko danes pijete svojo najljubšo kavo, ne da bi jo bilo treba zjutraj še mleti.
![Jutranja kava](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-14.gif)
Harry Potter
S pol milijarde knjig o Harryju Potterju, prevedenih v več kot 70 jezikov, lahko mirno rečemo, da je njegovo čarobno potovanje doživel večji del človeške populacije. Brez J. K. Rowling bi imeli v življenju precej manj čarovnije.
![Harry Potter](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-91.gif)
Plenice za enkratno uporabo
Če menjujete umazane pleničke, se spomnite na Marion Donovan, izumiteljico prvih plenic za enkratno uporabo. Marion je bila naveličana, da je vsak dan v vrtcu našla otroka z mokro plenico, zato se je lotila ustvarjanja vodoodporne. Čeprav je svoj izum patentirala šele 1951, nikoli ni našla kupca, ki bi kupil njeno idejo – moškim v podjetjih se namreč takšne plenice niso zdele potrebne.
![Plenice za enkratno uporabo](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-15.gif)
Gobica za ličenje ali beautyblender
V zaodrju tednov mode, v torbicah supermodelov in celo v naših toaletnih torbicah – to so mesta, kje se po vsej verjetnosti nahaja roza gobica za ličenje v obliki solze. Beautyblender je pravi fenomen. Danes se vsako minuto proda 17 takšnih gobic, gobice pa so se v trgovinah prvič pojavile 2003. Takrat jih je uporabljala le ena ženska – zelo iznajdljiva in spretna umetnica ličenja Rea Ann Silva.
!["Beautyblender"](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-16.gif)
Piškoti s čokolado
Leta 1928 je Ruth Graves Wakefield, ki je vodila gostišče Toll House Inn, prišla na odlično idejo: pri piškotih je namesto karamele uporabila čokolado. Obstaja več zgodb, danes pa se verjame, da je uporabila čokolado Nestlé, ki jo je narezala na manjše koščke. Kmalu zatem je Nestlé kupil tako pravice za recept kot tudi ime Toll House.
![Piškoti s čokolado](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-17.gif)
Spletni brskalnik
Prvi računalniški programer je bila ženska z imenom Ada Lovelace. Živela je v Londonu od leta 1815 do 1852 in je bila ključni člen pri ustvarjanju stroja za računanje Charlesa Babbagea. Za vse priljubljene aplikacije in spletne strani, ki jih uporabljate vsak dan, se lahko zahvalite njej.
![Spletni brskalnik](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/02/giphy-121.gif)