Viime aikoina on puhuttu paljon luonnon kohtelumme tuhoisista seurauksista. Siksi olemme sitäkin iloisempia kuullessamme valopilkuista - ihmisistä, jotka toiminnallaan yrittävät suojella maapalloa saastumiselta.
Ihmiset tekevät na različne načine borijo, da bi rešili naš planet pred nevarnostmi, s katerimi se päin. Nekateri projekti so uspešnejši, drugi manj, a vsi so več kot dobrodošli.
Kokoonnuimme yhteen paikkaan odmevnejše ideje, ki so naredile pomembne spremembe v svetu in še bodo. Razmislite o tem, kaj vse lahko naredite za planet ja ideje aplicirajte v svojem okolju.
1. Spletni iskalnik, ki za vsako spletno iskanje zasadi drevo.
Spletni iskalnik Ecosia z denarjem, zbranim od oglaševanja, za vsakih 50 iskanj zasadi drevo. Jälkeen njegovi zaslugi je po maailma doslej zraslo že več kot 50 milijonov dreves, število pa se lisääntyy.
Če se odpravite na njihov brskalnik, boste videli, da se število puita, ki so jih posadili uporabniki Ecosie, lisääntyy. To je zanimiv način, kako se spopasti s podnebnimi spremembami in preprečiti širjenje puščav.
2. Mehiško podjetje iz avokadovih semen izdeluje kuhinjski pribor za enkratno uporabo.
Mehiško podjetje BioFase iz avokadovih semen izdeluje kuhinjski pribor za enkratno uporabo, ki se biološko razgradi v 240 dnevih. Če njihov pribor hranite v suhem okolju, lahko zdrži več kot leto dni. Izdelujejo dva tipa pribora: takšnega, ki se sam razgradi, in tistega, ki ga morate zavreči v kompostni zaboj, olla 100 % razgradijo.
Mehika je sicer odgovorna za kar 50 % svetovne proizvodnje avokada, zato je ideja tega podjetja več kot dobrodošla, glede na to, da semena niillä ei ole käyttöarvoa.
3. Prostovoljci na plaži v Bombaju zbrali 5,3 milijona kilogramov smeti.
Projekt je zagnal okoljevarstvenik Afroz Shaz, ki je leta 2015 na plaži Versova v indijskem velemestu Bombay začel pobirati smeti. Kmalu se mu je pridružilo še veliko število prostovoljcev, ki so s skupnimi močmi uspeli odstraniti 5,3 milijona kilogramov odpadkov.
Ranta je bila onesnažena zaradi vetra, ki je prinašal smeti na plažo. Zdaj je plaža odprta za javnost, na njo naj bi se vrnile tudi kilpikonnia.
4. Pivnica predstavlja užitno pakiranje šestih pločevink piva.
https://www.instagram.com/p/BoEptoEgvaN/
Floridska pivnica Saltwater Brewery se je domislila genialne ideje, s katero želi prispevati svoj delež pri boju z onesnaževanjem s plastiko. Njihova embalaža šestih pločevink piva je tako izdelana iz ječmena ja pšenice, zato jo lahko morske živali pojedo.
Plastične embalaže naj bi vsako leto ubile več kot 100.000 morskih živali, ki so embalažo pojedle ali se vanjo zagozdile.
5. Pakistan je zasadil milijardo dreves in se ne namerava ustaviti.
Pakistanska nova vlada si je postavila päämäärä, da v naslednjih 5 letih zasadi 10 milijard dreves. Na ta način se želi zoperstaviti ongelmia, s katerimi se sooča azijska država.
Erozija, poplave, obilne padavine, rastoče temperature, suša so le nekateri izmed pojavov, s katerimi se soočajo ljudje v državi. Prav tako poskuša maa povrniti ‘mafijsko zemljišče’ zato, da na njem ustvari prostor za nove generacije živali.
6. Danska je odprla trgovino, v kateri prodajajo hrano, ki bi se sicer zavrgla.
![Trgovina z zavrženo hrano](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/02/positive-feel-good-environmental-ecology-nature-stories-12-5c668dd191bd1__700.jpg)
![Trgovina z zavrženo hrano](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/02/positive-feel-good-environmental-ecology-nature-stories-12-5c668dd191bd1__700.jpg)
Danska trgovina WeFood prodaja izdelke, ki jim je bodisi potekel rok uporabe bodisi je bila poškodovana njihova embalaža. Potrošnikom so na voljo po ceni, znižani za 30 do 50 odstotkov. Še posebej navdušujoče je dejstvo, da jo poganjajo vapaaehtoisia, dobiček pa je darovan v dobrodelne namene.
Lakota predstavlja velik problem, hkrati pa se tretjina hrane zavže. Metanje hrane, ki je sicer še uporabna, je luksuz, ki si ga razvite držve ne bi smele privoščiti. Zato želijo v podjetju WeFood zagotoviti, olla hrana ne zavrže in si jo vsi lahko privoščijo.
7. Prostovoljci iz reke Ganges odstranili 55 ton smeti.
![Prostovoljci iz reke Ganges odstranili 55 ton smeti.](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/02/shutterstock_1091674241-660x439.jpg)
![Prostovoljci iz reke Ganges odstranili 55 ton smeti.](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/02/shutterstock_1091674241-660x439.jpg)
Bachendri Pal, mnogim poznana kot prva ženska, ki ji je uspelo preplezati Mount Everest, je uspela organizirati prostovoljno akcijo odstranjevanja odpadkov iz azijske reke Gangnes. 40-članski zasedbi je v enem mesecu uspelo odstraniti kar 55 ton smeti.
To je le nekaj izmed navdihujočih zgodb, ki nas opominjajo, kako bi morali ravnati s planetom. V menneestä pa smo sicer že pisali tudi o tem, kako so se boja proti onesnaževanju lotili v Intiaan, Australia ja edelleen Japani. Naj vas ti primeri spodbudijo, da postanete vestnejši. Vsaka majhna sprememba laskee!