Ko nastopi tista ‘ta prava’ peklenska vročina, nam racionalno zataji, naredi nas zaspane, utrujene in pogosto nejevoljne. Sebe pa kar vztrajno prepričujemo, da ni mogoče, da je za to krivo žgoče sonce. Harvardski znanstveniki potrjujejo, da je vročina dejanski ‘krivec’ za upočasnjeno delovanje naših možganov.
Vročina vam ne bo pomagala pri razmišljanju, ugotavljajo v harvardski študiji, v kateri so se ukvarjali z vplivom vročine na možgane. V 12-dnevnem poletnem obdobju leta 2016 je 22 študentov živelo v stavbi s klimatsko napravo, preostalih 22 pa brez klime.
Vsi so morali zjutraj, neposredno po spanju izvesti dva kognitivna testa na svojih telefonih, ki sta merila kognitivno hitrost, zavirajoči nadzor in delovni spomin.
![Kaj so pokazali rezultati?](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2018/08/allie-smith-417450-unsplash-660x440.jpg)
Študenti s klimatsko napravo so neovirano delovali, študenti brez klime pa so imeli za 13,4 odstotka slabši odzivni čas in so za 13,3 odstotka slabše opravili kognitivne teste v primerjavi s študenti, ki so teste reševali ob klimi.
Znanstveniki tako ugotavljajo, da socio-ekonomski dejavniki imajo vpliv na posameznikovo življenje: če ste finančno šibkejši, da bi si privoščili klimo, ima to lahko vpliv na vašo izobraževalno (karierno) pot a výsledky.
Více informací:
hsph.harvard.edu
journals.plos.org