Heb je lief of voel je lust? Soms is het moeilijk om het verschil te zien, omdat beide gevoelens zo verdomd GEWELDIG zijn. Misschien ken je de belangrijkste verschillen tussen liefde en passie al?
Pojma poželenje in čustva se popolnoma prekrivata: oboje potrebujemo, da odnos cveti, ko ju dosežemo, pa smo na konju. A povsem nepričakovano se nam lahko zgodi, da nas v odnosu drži le še poželenje, ki pa z ljubeznijo nima ravno veliko skupnega. Kako prepoznati razliko?
5 glavnih razlik med ljubeznijo in strastjo:
Poželenje bi lahko opredelili kot intenzivno spolno privlačnost – je kot neko lepilo, ki nas združi s partnerjem in omogoča fizično povezanost, temelji pa na idealizaciji tistega, kar želimo videti v drugi osebi in ne na resničnosti.
Na drugi strani je ljubezen veliko zapletenejši in širši pojem, ki ga še svetovno znani umetniki in teoretiki niso uspeli opredeliti. Nekatere definicije ljubezni slednjo opisujejo kot aantrekkelijkheid in combinatie met naklonjenostjo, pri čemer gre za to, da poleg spolne povezanosti čutite tudi čustveno navezanost.
Poželenje je impulzivno. Ljubezen potrebuje čas.
![Poželenje je impulzivno. Ljubezen potrebuje čas.](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/10/roman-khripkov-hxijp-yflyq-unsplash-e1571999278124-660x428.jpg)
Ljubezen je zakoreninjena v zapoznelem zadovoljstvu, poželenje pa je zakoreninjeno v trenutnem užitku. Poželenje je kot šprinter, ljubezen pa teče marathon. Preprosto bi lahko rekli, da poželenje temelji izključno in le na strasti ter zadovoljevanju prvinskih nagonov, medtem ko ljubezen temelji na toewijding En communicatie. Ti dve komponenti vodita k stabilnosti v odnosu. Jasno, tudi strast je del te enačbe, vendar če je v našem odnosu več drame, kaosa in čustvenih udarcev kot metuljčkov, smo še ver van van liefde.
Poželenje je površno. Ljubezen je globlja.
Poželenje je stanje duha, ki se osredotoča predvsem na het lichaam, verleiding, stroom, fantazijo En spanning. Na kratko bi lahko rekli, da gre pri strasti za zadovoljevanje potreb po “paritvi”. Ljubezen temelji na čustvih, je tvegana in na trenutke strašljiva. Z njo postajamo ranljivi in smo pripravljeni zaupati svoje strahove, upe, zgodbe o sramoti, ponosu, razočaranju … Z ljubeznijo se preprosto prepustimo, da partner vstopi v naš notranji svet, ki se ga morda niti sami ne zavedamo.
Poželenje temelji na “ti”. Ljubezen temelji na “midva”.
![Poželenje temelji na “ti”. Ljubezen temelji na “mi”.](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/10/ryan-jacobson-mzohomdll00-unsplash-660x371.jpg)
Ko si nekoga želimo, ga “moramo imeti”. Potrebujemo njegovo telo ali njegovo prisotnost v našem življenju. Poželenje je posesivno in temelji na “ti”, iskrena ljubezen pa s tem nima nič skupnega, temveč se gradi na skupnosti in “midva”. Če osebo potrebujemo zaradi njene osebnosti, ker ta dopolnjuje našo, smo na pravi poti, da začutimo najmočnejšo ljubezen tega sveta.
Poželenje s časom pojenja. Ljubezen raste.
Poželenje je ponavadi zakoreninjeno v intenzivni želji po drugi osebi in sčasoma vervagen. Je kot vrtiljak čustev, ki jih poganjajo biološke sile in povzroči, da se aktivira nagradni center, ki ga poganja želja po užitku. Ljubezen pa je zakoreninjena v navezanosti En vezi, ki sčasoma le raste in postaja sterker. Ljubezen je kot želja in potreba po navezanosti na biološki, sociokulturni in psihološki ravni.
Kako se odzivajo naši možgani?
![Kako se odzivajo naši možgani?](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2019/10/edward-cisneros-7ijvnablnjs-unsplash-660x371.jpg)
Osebno morda nismo zmožni prepoznati, kaj zares čutimo, a nam naši možgani, ne da bi se tega zavedali, pošiljajo pomembna sporočila – slednji se popolnoma drugače vedejo, ko ljubimo ali pa ko čutimo poželenje. V studeert, objavljeni v reviji The Journal of Sexual Medicine, so tako ugotovili, da se v možganih, ko čutimo poželenje, sprožijo isti deli kot se sprožijo med uživanjem hrane of med seksom; medtem ko je možgansko območje, ki ga aktivira ljubezen, bolj povezano z vedenjsko kondicijo En nagrajevanjem, občutkom zadovoljstva.