Európska komisia zaznamenala veľké víťazstvo vo svojom viacročnom právnom spore so spoločnosťou Apple, keďže Súdny dvor Európskej únie (ESD) potvrdil, že spoločnosť musí vrátiť 13 miliárd eur na „nelegálnych“ daňových výhodách, ktoré získala v Írsku. Tento prekvapivý rozsudok ďalej posilňuje úsilie Európskej komisie zabrániť nadnárodným spoločnostiam v získavaní nespravodlivých daňových výhod.
Spor sa začal v roku 2016, keď Európska komisia rozhodla, že Apple dostal od Írska nezákonnú štátnu pomoc vo forme daňových úľav, ktoré sa vzťahovali na zisky dosiahnuté mimo USA. Po tomto rozhodnutí muselo Írsko požiadať o vrátenie uvedenej sumy. Apple argumentoval, že išlo o politické rozhodnutie bez právneho základu. Napriek tomu ESD teraz definitívne rozhodol v prospech Komisie a zrušil predchádzajúce rozhodnutie nižšieho súdu z roku 2020, ktoré uprednostňovalo Apple.
Európska komisia tvrdila, že Írsko umožnilo spoločnosti Apple v rokoch 2003 až 2014 platiť dane s extrémne nízkou sadzbou, čo spoločnosti umožnilo v roku 2014 zaplatiť daň len 0,005 %, zatiaľ čo iné spoločnosti platili výrazne vyššie sadzby. Podľa Komisie táto výhoda zabezpečila spoločnosti Apple nespravodlivé konkurenčné postavenie.
Vplyv na iné nadnárodné spoločnosti
Európska komisárka pre hospodársku súťaž Margrethe Vestagerová, známa svojim prísnym dohľadom nad veľkým biznisom, navrhla pokuty pre viaceré nadnárodné spoločnosti ako Amazon, Fiat a Starbucks, a to aj pre podobné prípady údajne nespravodlivých daňových výhod. Vestagerová, ktorá tento rok odchádza z funkcie, bola kľúčovou hybnou silou prípadu a presadzovala väčšiu rovnosť v daňových povinnostiach právnických osôb v celej Európskej únii.
Napriek tomu niektoré podobné prípady, ako napríklad proti Fiatu, nakoniec zlyhali. Apple sa však stal príkladom spoločnosti, ktorá pre svoju veľkosť a vplyv skončila v centre týchto snáh, čo by mohlo mať ďalekosiahle dôsledky pre budúce súdne konania súvisiace s daňovými úľavami pre nadnárodné spoločnosti v Európe.
![](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2024/09/pexels-tranmautritam-245032-770x513.webp)
Apple obvinenia popiera
Apple neustále popiera obvinenia z pochybenia, pričom generálny riaditeľ Tim Cook opakovane povedal, že išlo o politicky motivovaný prípad. Apple podľa neho nedostal žiadnu štátnu pomoc a zaplatil všetky dane v súlade s írskymi zákonmi.
Európska komisia si však stála za svojou žiadosťou a v roku 2020 podala odvolanie proti rozhodnutiu nižšieho súdu, ktoré bolo v prospech spoločnosti Apple. ESD teraz rozhodol, že v rozsudku nižšieho súdu došlo k právnym chybám a dal za pravdu Komisii, čo znamená, že Apple musí splatiť spomínaných 13 miliárd eur.
![](https://e7852c3a.rocketcdn.me/wp-content/uploads/2024/09/pexels-pixabay-39284-770x511.webp)
Globálne trendy: Tlak na technologických gigantov
Tlak na veľkých technologických gigantov sa neobmedzuje len na Európu. Google čelí množstvu konaní po celom svete, vrátane USA, kde ho vyšetruje americká justícia pre monopolné praktiky v reklamnom sektore. Aj tento príklad ukazuje, ako sa globálni regulátori čoraz viac zameriavajú na aktivity veľkých technologických spoločností a ich vplyv na globálnu ekonomiku.
Európska komisia týmto rozhodnutím získala dodatočné potvrdenie, že jej snahy zabrániť nekalým daňovým praktikám sú správne a opodstatnené. Čas ukáže, či toto rozhodnutie zmení spôsob podnikania nadnárodných spoločností v Európe.
Európska únia už nejaký čas zaviedla prísne nariadenia o umelej inteligencii, ktorá sa stáva kľúčovou súčasťou nových technologických zariadení, ako sú smartfóny Google Pixel a najnovší iPhone 16. Títo tech giganti začleňujú do svojich funkcií pokročilé funkcie umelej inteligencie (UI). najnovšie modely, ale E.U už stanovuje limity, ako sa tieto technológie dajú použiť na európskom trhu. Napríklad nový iPhone 16 a Google Pixel neprichádzajú do Európy s celou škálou funkcií, ktoré sú dostupné v Spojených štátoch alebo Ázii. Obmedzenia zahŕňajú všetko od súkromia používateľov až po používanie údajov na strojové učenie, čo znamená, že systémy používateľského rozhrania založené na spracovaní veľkého množstva údajov v reálnom čase nebudú plne fungovať. To vyvoláva veľa otázok o budúcnosti inteligentných zariadení v Európe. Bude technologický pokrok obmedzený prísnymi predpismi, alebo sa firmy prispôsobia a vyvinú technológie, ktoré budú v súlade s európskymi predpismi? Zdá sa čoraz pravdepodobnejšie, že EÚ bude trvať na prísnych kontrolách používania používateľského rozhrania, najmä z hľadiska ochrany údajov a transparentnosti algoritmov, čo by mohlo zastaviť príchod niektorých najpokročilejších funkcií, ktoré by inak zmenili používateľa. skúsenosti s inteligentnými zariadeniami v budúcnosti.